Časopis Romano džaniben je jediným odborným periodikem v Česku, které se od svého založení v roce 1994 systematicky věnuje jazyku, historii a kultuře Romů v nejširším slova smyslu. Romano džaniben publikuje odborné stati o Romech z celého světa (včetně statí romských vědců) a recenze aktuální romistické literatury, některá jeho čísla jsou monotematická. Zároveň věnuje pozornost hlasu Romů, publikuje memoráty, eseje, profilové rozhovory s romskými umělci a jinými osobnostmi a ukázky jejich tvoby. Vychází dvakrát ročně o rozsahu cca. 180 stránek v tištěné (nákladem 300 kusů) a on-line podobě. Od roku 2022 vychází časopis v režimu otevřeného přístupu. Články jsou zdarma volně dostupné online a jsou publikovány pod licencí CC BY 4.0. Historie časopisu U zrodu časopisu stála doc. Milena Hübschmannová, zakladatelka romistiky na FF UK v Praze, se svými přáteli. Ti se také na podobě časopisu výrazně podíleli, jmenovitě (řazeno abecedně): Zbyněk Andrš, Ruben Pellar, Hana Šebková, Anna Žigová a Edita Žlnayová. Skladba Redakční rady a technické redakce se v průběhu let obměňovala. Časopis vychází nepřetržitě od roku 1994, do roku 2002 měl čtvrtletní periodicitu, jednotlivá vydání čítala v průměru 100 stran. Výraznější změny zaznamenal časopis v roce 2002, kdy tehdejší o. s. Romano džaniben začalo na jeho vydávání spolupracovat s nakladatelstvím G plus G. Od té doby časopis vychází pololetně v průměru o 180 stranách a má současnou grafickou podobu, od prvního čísla roku 2012 pouze došlo k návratu k původnímu, menšímu formátu. Milena Hübschmannová redakci časopisu vedla celých 11 let do roku 2005, kdy tragicky zahynula, a na následující 3 roky převzal vedení redakce Peter Wagner. V roce 2009 se ho ujaly Jana Kramářová a po ní Eva Zdařilová. Od roku 2011 redakci vedou Pavel Kubaník a Helena Sadílková. V roce 2010 byl časopis zařazen na seznam recenzovaných neimpaktovaných periodik spravovaný Radou pro vědu a výzkum. Současnost časopisu Časopis Romano džaniben je časopisem s otevřeným přístupem podle definice BOAI, přičemž jednotlivé autorské texty podléhají od roku 2022 veřejné licenci CC-BY 4.0. Texty vychází v českém, slovenském a romském jazyce, redakce přijímá i texty v anglickém jazyce, případně po předchozí konzultaci s redakcí i v jiných jazycích. Více v sekci o časopisu/ pro autory. ISSN 1210-8545 (Print) ISSN 2788-3809 (On-line) Evidenční číslo podle tiskového zákona: MK ČR E 6882 Objednávky předplatného a archivních čísel časopisu na redakce@dzaniben.cz
„Nejsi tím, za co nás gádžové označují…“
RECENZE KNIHY Margareta Matache The permanence of anti-Roma racism: (Un)uttered sentences [Trvalá přítomnost protiromského rasismu: (Ne)vyslovené věty] Routledge, 2025, 380 s., ISBN 9781041049982
Copyright (c) 2025 Maria Georgiana Dumitru (Autor); Eva Nováková (Překladatel) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
RECENZE KNIHY Kiba Lumberk Černý motýl. Kher, 2024, 160 stran, ISBN 978-80-87780-45-9
Copyright (c) 2025 Marie Koval (Autor) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pavel Kubaník (Ed.): Paramisa: Pohádky a příběhy romských vypravěčů z bývalého Československa
RECENZE KNIHY Pavel Kubaník (Ed.) Paramisa: Pohádky a příběhy romských vypravěčů z bývalého Československa Argo, 2023, 285 s., ISBN 978-80-257-4233-4
Copyright (c) 2025 Klára Soukupová (Autor) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Divadlo – prolínání světů i okno do romské duše. Úvod k fotografické příloze
Text představuje úvod k fotografické příloze mapující současnou romskou divadelní tvorbu v České republice za poslední dekádu. Prostřednictvím vybraných inscenací a projektů ukazuje, jak romské divadlo propojuje profesionální i komunitní praxi, reflektuje historickou paměť i aktuální společenská témata a vytváří prostor pro sdílení zkušeností a dialog s publikem. Zvláštní pozornost je věnována metodě divadla utlačovaných a rostoucímu zapojení romských tvůrců na etablovaných scénách, což přispívá k větší viditelnosti romských perspektiv a k rozvoji divadla jako nástroje sociální změny, empatie a kritické reflexe.
Copyright (c) 2025 Renata Berkyová (Autor) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Manushe: 25 let posilování hlasu romských žen
Článek představuje vývoj a aktivity romské ženské skupiny Manushe, která již více než 25 let usiluje o posilování postavení romských žen v české společnosti prostřednictvím vzdělávání, komunitní práce a občanské participace. Text mapuje proměnu témat, jimž se skupina věnovala – od podpory sebevědomí a vzdělávání přes profesní uplatnění a politickou participaci až po současné aktivity zaměřené na prevenci domácího a genderově podmíněného násilí. Zvláštní pozornost je věnována výzkumu realizovanému v roce 2024 mezi 500 romskými ženami, který díky důvěře vybudované v komunitách přinesl cenné poznatky o rozšířenosti násilí, jeho vnímání i strategiích řešení. Výsledky ukazují, že domácí násilí představuje závažný a často dlouhodobý problém, o němž je potřeba otevřeně hovořit, a zároveň potvrzují klíčovou roli komunitních iniciativ při jeho pojmenování a řešení.
Copyright (c) 2025 Claudie Laburdová (Autor) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Život a dílo Anny Danielové se zřetelem k jejímu profesnímu uplatnění v SCR, zejména v Komisi bývalých vězňů KT a Komisi žen
Článek se zaměřuje na historickou osobnost Anny Danielové (1921–1999). Na základě archivního výzkumu zkoumá předpoklady, které tato talentovaná studentka uplatnila nejprve ve svém vzdělání a později ve své profesní kariéře. Jako absolventka obchodní akademie pracovala ve státní správě jako účetní a také jako personalistka. Článek zkoumá výjimečnou sílu osobního nasazení Danielové, s nímž využívala své profesní kompetence ke zlepšení kvality života romského obyvatelstva v Československu. Životní příběh Anny Danielové je tak propojen s dalšími osobnostmi z řad romských aktérů, kteří od konce druhé světové války opakovaně navazovali dialog s mocenskými strukturami Československa. Odkaz celoživotního díla Anny Danielové řadí tuto ženu mezi významné romské osobnosti 20. století.
Copyright (c) 2025 Milada Závodská (Autor) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
„Venku něco zaslechneš a osloví tě to, to je mateřština.“ Metadiskurzy o jazyce romských žen z Kotle
Tento článek vychází z šestiměsíčního etnografického výzkumu v „Centrum pro práci s dětmi ulice“ v Kotelu – malém bulharském městečku, které místní samospráva prezentuje jako „příklad porozumění a integrace Romů“. Díky tomu, že jsem se podílela na jejich každodenních úkolech, měla jsem příležitost pozorovat, jak moji romští kolegové přecházejí mezi bulharštinou, oficiálním jazykem země, a romštinou. Když jsem je požádala, aby mi vysvětlili, jak a proč k těmto přechodům dochází, objevila jsem „epilingvistické napětí“ (Canut, 1998) mezi dodržováním oficiální normy a jejich touhou používat mateřský jazyk. V tomto textu popisuji, jak jejich metadiskurzy o jazyce odrážejí dopady jazykových politik a ideologií v minulém i současném Bulharsku a dvě kontrastní jazykové ideologie související s pojmy národnosti, rasy/etnicity a občanství. V souladu s politikou Centra používat výhradně bulharštinu, ale zároveň vyjadřující touhu používat svůj „mateřský jazyk“ , prožívají moji respondenti nevyřešené napětí mezi asimilací a odporem, homogenizací a emancipací.
Copyright (c) 2025 Camilla Salvatore (Autor); Martin Babička (Překladatel) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Definovanie protirómskeho rasizmu ako súčasť boja za práva Rómov a Rómok v Slovenskej republike
Anticiganismus je specifická forma rasismu, která se uplatňuje vůči romským mužům a ženám s cílem stigmatizovat je, zbavit je lidské důstojnosti a ospravedlnit násilí, které je proti nim pácháno v různých podobách. Anticiganismus vychází z historických forem diskriminace, předsudků a stereotypů. Strukturální forma anticiganismu má dopad na úspěšnou integraci romských mužů a žen do společnosti a posiluje jejich marginalizaci. Článek analyzuje strukturální formy anticiganismu v historickém kontextu a ve státní politice. Zároveň poskytuje vhled do vývoje definice antigypsyismu na Slovensku, která se stala součástí Koncepce boje proti radikalizaci a extremismu do roku 2024 a Strategie pro rovnost, inkluzi a participaci Romů do roku 2030. Důležitým faktorem při přijetí definice do národního konceptu byla systematická práce občanského sektoru, která byla ovlivněna evropskými iniciativami. Autorka článku byla součástí pracovní skupiny, která definici anticiganismu vypracovala.
Copyright (c) 2025 Zuzana Havírová (Autor) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
„Somas sar diliňi savorestar, so pregejľom“ / „Z toho všeho, čím jsem si prošla,ocitla jsem se na pokraji svých sil“
Povídka Ilony Ferkové zviditelňuje problematiku domácího násilí, kterému musela čelit ze strany svého muže mladá romská žena. Z živého vyprávění plného dialogů se dozvídáme o nepříznivých poměrech v rodině jejího muže - již jako dítě býval sám svědkem domácího násilí na matce, když se otec vrátil v podnapilém stavu. Sám se pak ke své ženě chová stejně agresivně a dokonce dochází k vážnému agresivnímu útoku, při kterém jí vážně poznamená obličej.
Copyright (c) 2025 Ilona Ferková (Autor); Lada Viková (Překladatel) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Nález básně Vlada Oláha (Východná 1986): „Savore Roma le Gruskaske“
Nálezová zpráva představuje dosud nepublikovanou báseň Vlada Oláha z roku 1986, nalezenou v archivu Viliama Jána Grusky. Báseň vznikla bezprostředně po uvedení přelomového pásma Ľudia z rodu Rómov na folklorním festivalu ve Východné a zachycuje silnou atmosféru tehdejšího romského kulturního obrození. Text je představen v širším kulturně‑historickém kontextu a báseň je analyzována jako významný dokument romské etnoemancipace, kolektivní identity a sounáležitosti Romů v druhé polovině osmdesátých let a je představena jako kolektivní manifest. Podstatná část textu je věnována připomenutí osobností, které tuto báseň podepsaly, stejně jako mapování možných okolností, jak byla Viliamu Jánu Gruskovi předána.
Copyright (c) 2025 Lada Viková, Mgr. Zbyněk Andrš, Ph.D. (Autor) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Enikő Vincze, Cornel Ban, Sorin Gog a Jon Horgen Friberg (Eds.): The political economy of extreme poverty in eastern Europe. A comparative historical perspective of Romanian Roma
Copyright (c) 2025 Romano džaniben https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Iulius Rostas: A task for Sisyphus: Why Europe's Roma policies fail
Filippo Bonini Baraldi: Roma Music and Emotion
Text představuje život a tvorbu Sorina A. Sandua – významného romského herce, básníka a překladatele z Rumunska. Shrnuje jeho divadelní a televizní působení, důraz na prosazování romštiny v umění i médiích a významné kulturní projekty, včetně první profesionální romskojazyčné inscenace Caragialeho Bouřlivé noci. Přibližuje také Sanduovu básnickou a překladatelskou činnost, jež zahrnuje bilingvní sbírky a převody rumunské i světové literatury do romštiny. Aktuální vydání přináší výběr z jeho debutové sbírky Transgresiune ve třech jazykových verzích.
"Amen sam d'ande nacie le Gaboronengi" (My jsme z národa Gaborů)
Studie se zaměřuje na subetnikum rumunských Romů známé jako Gaborové. Vychází z autentického rozhovoru nahraného v romské kolonii v Brašově roku 2002 a zasazuje jej do širšího historického, sociolingvistického a antropologického kontextu. Text představuje původ, sebeidentifikaci a sociální charakteristiky Gaborů, zejména jejich endogamii, výrazné vizuální a kulturní identity (klobouky, tradiční oděv), profesní zaměření na obchod a klempířské řemeslo, jakož i jejich příklon k adventismu sedmého dne. Analýza ukazuje, jak se Gaborové odlišují od ostatních romských skupin prostřednictvím vlastního etnonyma a přísných komunitních norem, a jak utvářejí obraz „čistého“ a pracujícího národa v kontrastu ke stigmatizujícím stereotypům. Studie rovněž dokumentuje jejich mobilitu, obchodní trasy a ekonomické strategie, včetně účasti na protestním mítinku v Brašově, který představoval významný projev kolektivní emancipace. Příspěvek tak přináší komplexní pohled na současnou identitu, sociální organizaci a kulturní praxi Gaborů v Transylvánii.
Od okraje k okraji. Zobrazování Romů v rumunské kinematografii po roce 1989 - historický nárys
Tento esej stručně popisuje historii rumunské kinematografie za poslední tři desetiletí v souvislosti s filmovým zobrazením Romů, jedné z největších etnických menšin v Rumunsku. Počínaje vzácností zobrazení romských postav v rumunské kinematografii až do pádu socialistického režimu, což je jev, který nepřímo odráží systematickou marginalizaci a diskriminaci této menšiny v Rumunsku, se analýza zaměřuje na filmy natočené po roce 1989, které reprodukují, reinterpretují nebo přehodnocují místní a stereotypní obrazy romských etnických skupin. Tyto filmové reprezentace jsou poté interpretovány a klasifikovány z diachronického pohledu.
Mazanost a zlý svět. Novinář a jeho doktorát o manele
Studie Adriana Schiopa představuje kulturně-antropologický výklad hudebního žánru manele a jeho proměn od pozdního socialismu po současnost. Autor sleduje, jak se manele z původně marginalizované „turecké hudby“ staly v osmdesátých letech symbolem mladistvého vzdoru a diskurzu protikladného vůči zkostnatělému oficiálnímu popu Ceaușescovy éry. V postsocialistickém období žánr na čas mizí do undergroundu, kde jej zásadně proměňují zejména romští hudebníci a kde vzniká subžánr bagabonțesc, zaměřený na tematizaci mazanosti, života na hraně zákona, okázalé spotřeby a rodinné loajality. Na přelomu tisíciletí však manele opět vstupují do mainstreamu díky tanečnímu „liftingu“ a stylové kompatibilitě s globální popkulturou. Následná celospolečenská morální panika (2003+) je podle Schiopa živena orientalistickým dědictvím, elitářstvím rumunské inteligence a rasistickými předsudky vůči Romům. Autor analyzuje i důležité tematické okruhy žánru – oslavu mazanosti, bohatství, rodinné soudržnosti a narativ „zlého světa“ charakterizovaného nedůvěrou a strategiemi přežívání v podmínkách dravého kapitalismu. Text završuje přehled nedávného vývoje směrem k trapanelám, kde se manele propojují s rapem a estetikou kriminality v digitální době.
Nemorální dcery a nevinní patriarchové. Gender a romská etnicita ve státně-socialistickém Rumunsku. Dvě případové studie.
Tento článek zkoumá, jak se gender a romská etnicita protínaly v patriarchální struktuře rumunského státního socialismu, a to na základě dvou případových studií oddělených třemi desetiletími. První se týká 14leté romské dívky, která byla umístěna do ústavu jako „mladistvá delikventka“ poté, co v roce 1951 nahlásila sexuální zneužívání svým pěstounem. Druhá případová studie se zabývá ženou, která v roce 1981 udala svého násilnického romského manžela Securitate za politické zločiny. Oba případy odhalují, jak třída, věk a gender formovaly institucionální rozhodnutí opačným způsobem: „nemorálnost“ dívky byla rasově motivována a potrestána, zatímco násilí muže bylo zdomácněno a odpuštěno. Článek interpretuje udání, sociální zprávy a charakterové posudky jako genderově podmíněné byrokratické praktiky a zkoumá, jak socialistické instituce pod rouškou morální a sociální reformy udržovaly patriarchální a rasové hierarchie.
Romové v Rumunsku, rumunští Romové. Stručný přehled
Úvod k tematickému číslu poskytuje ucelený přehled současného poznání o rumunských Romech, nejpočetnější romské populaci v Evropě. Autorka rekapituluje klíčová témata odborné i popularizační literatury rumunských (romských i neromských) autorů, zejména historické formy útlaku – staleté otroctví, romský holokaust a politiky komunistického režimu – a jejich dlouhodobé dopady na dnešní sociální vyloučení. Text zdůrazňuje přetrvávající strukturální anticikanismus, který se projevuje v oblasti bydlení, vzdělávání, zdraví a zaměstnanosti, a zasazuje jej do teoretických rámců kritických romských studií a politické ekonomie chudoby. Dále mapuje fenomén romské migrace a transnacionálních rodinných sítí po roce 1990, reakce evropských států na romskou mobilitu i dopady pandemie COVID-19. Významnou část tvoří také přehled současné romské umělecké tvorby, zejména divadla a literatury, která vytváří nové protiváhy stereotypům a posiluje hlas romských aktérů. Studie tak propojuje historické, sociální a kulturní perspektivy s cílem zpřístupnit komplexní portrét rumunských Romů široké odborné i laické veřejnosti.
Aby měly romské děti co číst / Sedm knížek pro děti a mládež
RECENZE KNIH Eva Danišová: Jekh, duj, trin! Jak jedna malá žabka dohopkala do školy Praha: Kher, 5. svazek edice Mirikle, ilustrace: Matěj Ilčík, 2024, 66 s., ISBN: 978-80-87780-43-5 Tera Fabiánová: Jak jsem chodila do školy / Sar me phiravas andre škola Praha: Kher, 1. svazek edice Mirikle, ilustrace: Martin 3AX Zach, překlad: Milena Hübschmannová, 2022, 40 s., ISBN: 978-80-87780-32-9 Tera Fabiánová a Milena Hübschmannová: Čavargoš/Tulák Praha: Kher, ilustrace: Magdalena Rutová, 2023, 104 s., ISBN: 978-80-87780-35-0 Gunilla Lundgrenová, Sofia Taikonová a Amanda Erikssonová: Žofi Z-4515 Praha: Kher, ilustrace: Amanda Eriksson, překlad ze švédštiny: Marie Voslářová, překlad z kalderašské romštiny do severocentrálního dialektu: Markéta Hajská a Iveta Kokyová, 2022, 40 s., ISBN: 978-80-87780-30-5 Stanislava Miková: Vařená vejce / Tade jandre Praha: Kher, Meander, předloha: Matěj Šarközi, ilustrace: Zuzana Hustáková Mašková, překlad: Karolína Ryvolová, 2023, 20 stran, leporelo, ISBN: 978-80- 87780-42-8 (Kher, z. s.), 978-80-7558- 258-4 (Iva Pecháčková – Meander) Květoslava Podhradská: O vakeriben paš o lekvaris / Povídání u povidel Praha: Kher, 2. svazek edice Mirikle, ilustrace: Klára Zahrádková, překlad: Karolína Ryvolová, 2022, 72 s., ISBN: 978-80-87780-33-6 Michal Šamko: Májky a totemy Praha: Kher, 4. svazek edice Mirikle, ilustrace: Petr Polák, 2023, 170 s., ISBN: 978-80-87780-37-4
Copyright (c) 2024 Romano džaniben https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Jiří Smlsal: Holokaust a majetková perzekuce Romů v protektorátu Čechy a Morava
Celia Donertová: Práva Romů: Boj za občanství v poválečném Československu
Sveto Biblija Andre Romaňi Čhib / Romaňi Biblija. O névo zákonos. Džas le Devleskere dromeha.
RECENZE Sveto Biblija Andre Romaňi Čhib Hermanus/Soľ: The Word for the World International / Slovo pre Svet o. z., 2023, 1292 s., ISBN 978-1-957770-47-5 Romaňi Biblija. O névo zákonos. Džas le Devleskere dromeha Orličky: Bohumil Jedlička, 2021, 394 s., ISBN 978-80-907837-3-7
E romaňi čhib ča barola - kada hin perdal ma realita / Romština se bude jistě dál rozvíjet - to je pro mne realita
Rozhovor s mladou romskou akademičkou, literární vědkyní z Prešovské Univerzity, která se odborně věnuje zejména romské literatuře, je zaměřen na její pohled na romštinu i romskou literaturu, na jejich roli a postavení v současné společnosti, na jejich budoucí rozvoj a proměny. Rozhovor je otištěn dvojjazyčně: romsky a v českém překladu Pavla Kubaníka.
Spomienky na počiatky môjho zapojenia do hnutia za práva Rómov
Významná osobnost romského politického dění na Slovensku, bývalá poslankyně slovenského parlamentu, první šéfredaktorka prešovského periodika Romano ľil a také první ředitelka košického divadla Romathan, dnes vedoucí neziskové organizace Nadace dobré víly Kesaj a oceňovaná podporovatelka romského jazyka, vzpomíná na své mládí, studium i na svou rodinu. Podrobněji líčí zejména počátky svého zapojení se do etnoemancipačního hnutí Romů v roce 1978, tedy účast na kongresu Romské unie ve Švýcarsku, kam se dostala na pozvání Jána Cibuľi, a následky, které za vlastní angažovanost nesla – byla vyhozena z redakce novin a sledována státní tajnou policií.
Návraty k výkladu pojmu "národ". Odpovědi na umlčování občanského jazyka a jazyka "vlasti" jako společného domova
Článek se zaměřuje na souvislost mezi používáním jazyka a ztrátou hlasu v kontextu sociálního vyloučení a/nebo chudoby. Diskurzivní událostí, která je ústředním tématem tohoto textu, je zvuková nahrávka setkání dlouhodobých obyvatel čtvrti Bedřiška s jejich starostkou Lianou Janáčkovou. V červenci 2007 se stala předmětem veřejné diskuse, protože nahrávka odhalila postoj tehdejší senátorky a její výslovně rasistické výroky. Tuto událost z minulosti chápu jako zakotvenou v dialogicko-afektivním časoprostoru a zkoumám ji z kritického sociolingvistického a interdisciplinárního pohledu, abych osvětlila její význam v současnosti. Moje analýza vychází z rozhovoru zveřejněného v týdeníku Týden dne 6. srpna 2007 a z úvodníku, který napsala romská novinářka Jarmila Balážová v týdeníku Romano voďi dne 21. srpna 2007. Moje analýza ukazuje, že zveřejnění nahrávky nejen donutilo senátorku zodpovídat se za svá slova, ale především jí umožnilo představit si českou veřejnost jako neromskou. Rovněž tvrdím, že Balážové zkušenost s tímto diskurzivním konfliktem lze interpretovat jako vyjádření ztráty jejího občanského jazyka a domova, přičemž její reakce proplétá jazyk nejistoty a nedůvěry s kritickou odezvou.
Riešenie situácie Rómov na Slovensku v rokoch 1989 - 2020 prostredníctvom idey komplexného prístupu a participácia Rómov na jeho tvorbe a definovaní
Článek se zaměřuje na politické aktivity Romů na Slovensku od druhé poloviny 90. let. Klade důraz na snahu Romů proměnit svou dosavadní pozici - z vykonavatelů státní správou definovaných politických strategií se postupně posouvají do role tvůrců těchto strategií, kteří za ně také nesou politickou odpovědnost na nejvyšší státní úrovni. Milníkem v tomto posunu byl vznik Úřadu zplnomocněnce vlády pro záležitosti romské komunity v r. 1999, který byl od svého vzniku veden téměř bez výjimky Romy. Od roku 2000 stál Úřad minimálně za dvěma pokusy zavést filozofii komplexního přístupu, přičemž na implementaci měli dohlížet samotní Romové. V navrhované podobě se ale ani jedna strategie komplexního přístupu neprosadila.
Romové jako aktéři vyjednávání bytové agendy v době státního socialismu. Případová studie Podunajských Biskupic a Plaveckého Štvrtku (1950 - 1989)
Text zkoumá vyjednávání o lokální bytové politice na Slovensku mezi 50. a 80. lety 20. století. Zaměřuje se na aktivity místních Romů v tomto procesu na rozmanitost jejich politických strategií, jejich postavení, vliv a limity jejich politické participace. Výzkum je založen na datech ze dvou obcí na západním Slovensku. V jedné z nich romští aktéři bojovali proti existujícím diskriminačním strategiím a dalším faktorům, které představovaly limity jejich participace. Druhá obec byla na Slovensku vyzdvihována jako vzor interetnické spolupráce. Nicméně na konci 70. let se situace i v této lokalitě rychle změnila. Text zasazuje obě konkrétní zkušenosti do širšího historického, společenského a politického kontextu. Autorka se pokouší analyzovat dynamiku změn v místní politice a determinanty, které hrály rozhodující roli v úspěchu či neúspěchu požadavků Romů. Zaměřuje se přitom na dvě úrovně politické participace – na jedné straně v rámci slovenského Svazu Cikánů-Romů a na straně druhé v rámci místních správních struktur.
Politická participace, lokální romští politici, aktérství, státní socialismus, Podunajské Biskupice, Plavecký Štvrtok, Svaz Cikánů-Romů, západní Slovensko
Text přibližuje druhou část ze dvou monotematických čísel věnovaných různým formám úsilí Romů o rovnoprávné postavení ve společnosti, o zlepšení životních podmínek a o to, aby byli Romové přijímáni neromskou veřejností jako součást celé společnosti. Většina textů zařazených do tohoto druhého čísla představuje různé formy tohoto úsilí na Slovensku.
Zilli Schmidt (/Zilli Schmidtová): Gott hat mit mir etwas vorgehabt! Erinnerungen einer deutschen Sinteza / Bůh se mnou měl nějaký plán! Vzpomínky německé Sintky
RECENZE Zilli Schmidt: Gott hat mit mir etwas vorgehabt! Erinnerungen einer deutschen Sinteza Herausgegeben von Jana Mechelhoff-Herezi und Uwe Neumärker Berlin: Stiftung Denkmal für die ermordeten Juden Europas, 2020, 175 s., ISBN: 978-3-942240-36-9 Zilli Schmidtová: Bůh se mnou měl nějaký plán! Vzpomínky německé Sintky Praha/Kroměříž: Triton, 2023, 160 s., ISBN: 978-80-7553-563-4